____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 16.2.2023 do částky 22/2023 Sb. a 5/2023 Sb.m.s.
Komentář k KO134_2016CZ : text paragrafu  X  text komentáře [poslední stav textu]

 § 113 

Mimořádně nízká nabídková cena 

Právní stav komentáře je ke dni 1.1.2021. 
K § 113 
 
	Termín mimořádně nízká nabídková cena je částečně vymezen v § 28 odst. 1 písm. o), který stanoví, že za mimořádně nízkou nabídkovou cenu by se měla považovat taková nabídková cena nebo náklady uvedené v nabídce účastníka zadávacího řízení, které se jeví jako mimořádně nízké ve vztahu k předmětu veřejné zakázky. Jak je patrné z právě uvedeného, zákon mimořádně nízkou nabídkovou cenu přímo nedefinuje, ale pouze uvádí, že při jejím posuzování musí zadavatel vycházet z předmětu veřejné zakázky, a to ve vztahu k ceně nabízené účastníkem zadávacího řízení. Zákon taktéž již nestanoví, co je třeba za mimořádně nízkou nabídkovou cenu považovat, a co již nikoliv. 

	Autoři tohoto komentáře obecně konstatují, že smyslem samotného institutu mimořádně nízké nabídkové ceny má být ochrana zadavatele před situacemi, kdy účastník zadávacího řízení ve své nabídce nabídne takovou cenu za předmět plnění veřejné zakázky, za kterou není možné z objektivních důvodů předmět plnění veřejné zakázky řádně realizovat. Pokud by v takovém případě zadavatel uzavřel s tímto účastníkem zadávacího řízení smlouvu na plnění veřejné zakázky, mohlo by to teoreticky vést k následnému navyšování původní nabídkové ceny či v horším případě k nekvalitnímu, nebo dokonce k žádnému plnění předmětu veřejné zakázky ze strany vybraného dodavatele, který v rámci zadávacího řízení nabídl mimořádně nízkou nabídkovou cenu. 

	Autoři tohoto komentáře dále doplňují, že za hlavní cíl zadávání veřejných zakázek je obecně považováno účelné vynakládání veřejných prostředků a efektivní alokace veřejných zdrojů. Právě pro tyto účely tak zákon o zadávání veřejných zakázek zavádí povinnost, aby zadavatel vždy podroboval nabídkové ceny posouzení, zda tyto neobsahují mimořádně nízkou nabídkovou cenu, a to především z toho důvodu, aby byl zadavatel ujištěn, že za ceny uvedené v nabídce účastníka zadávacího řízení je tento účastník reálně a objektivně schopen realizovat předmět plnění veřejné zakázky. Tímto posouzením, příp. následným vysvětlením, by mělo být zabráněno zcela neúčelnému vynakládání veřejných prostředků. 

K odst. 1 
 
	Jak již uvedli autoři tohoto komentáře výše, komentovaný zákon přímo nedefinuje, co má, či nemá být považováno či posouzeno jako mimořádně nízká nabídková cena. Stanoví však, že posouzení nabídkové ceny musí být zadavatelem provedeno ve vztahu k předmětu veřejné zakázky. Nabídkové ceny se tak z hlediska toho, zda v některém případě nejde o mimořádně nízkou nabídkovou cenu, neposuzují ani ve vztahu k předpokládané hodnotě veřejné zakázky, ani ve vztahu k nabídkovým cenám ostatních účastníků zadávacího řízení. Autoři tohoto komentáře však dodávají, že oba tyto údaje mohou být určitým vodítkem pro vyvození závěru, že se jedná (či nejedná) v daném případě o mimořádně nízkou nabídkovou cenu. 

	Posuzování mimořádně nízké nabídkové ceny je třeba ze strany zadavatele provést vždy, pokud dochází k hodnocení nabídek v rámci zadávacího řízení, a to ještě před tím, než zadavatel odešle oznámení o výběru dodavatele. Zadavatel tak může přistoupit k posuzování mimořádně nízké nabídkové ceny v nabídkách jednotlivých účastníků zadávacího řízení kdykoliv před tím, než odešle oznámení o výběru dodavatele. Autoři tohoto komentáře předpokládají, že samotné posouzení mimořádně nízké nabídkové ceny bude zpravidla prováděno v rámci hodnocení nabídek, i když z textace předmětného ustanovení by se dalo dovodit, že tak zadavatel může učinit kdykoliv před odesláním oznámení o výběru dodavatele. Skutečnost, že posouzení, zda nabídka účastníka zadávacího řízení neobsahuje mimořádně nízkou nabídkovou cenu, musí být provedeno vždy, vyplývá dle názoru autorů tohoto komentáře z textace předmětného ustanovení, které zadavateli nedává na výběr, zda posouzení mimořádně nízké nabídkové ceny provést, či nikoliv. S ohledem na právě uvedené mají autoři tohoto komentáře za to, že pokud zadavatel usoudí, že v nabídce účastníka je obsažena mimořádně nízká nabídková cena, musí zadavatel vždy požádat tohoto účastníka zadávacího řízení o písemné zdůvodnění stanovení způsobu nabídkové ceny ve smyslu odst. 4 komentovaného ustanovení. 

	Zákon nově vymezuje i samotný průběh zadávacího řízení. V § 39 odst. 4 je tak uvedeno, že zadavatel je oprávněn provést posouzení splnění podmínek účasti v zadávacím řízení před samotným hodnocením nabídek nebo až po tomto hodnocení, vždy však musí zadavatel provést posouzení splnění podmínek účasti v zadávacím řízení alespoň u vybraného dodavatele (blíže viz komentář k § 39 odst. 4). Dle názoru autorů tohoto komentáře tak z dikce právě uvedeného ustanovení vyplývá, že zadavatel je oprávněn posoudit mimořádně nízkou nabídkovou cenu pouze ve vztahu k vybranému dodavateli. 

K odst. 2 
 
	Zákon nově výslovně zavádí možnost zadavatele, aby si tento již v zadávací dokumentaci vyhradil, resp. určil způsob stanovení mimořádně nízké nabídkové ceny. 

	Zadavatel je tak oprávněn přímo v zadávací dokumentaci určit cenu, příp. náklady, které budou považovány za mimořádně nízkou nabídkovou cenu. Zadavatel současně může v zadávací dokumentaci stanovit metodu, na základě níž určí, zda nabídka obsahuje ve vztahu k předmětu veřejné zakázky mimořádně nízkou nabídkovou cenu, či nikoliv. Tato metoda by dle názoru autorů tohoto komentáře měla být nastavena tak, aby dodavatelé při přípravě svých nabídek byli schopni určit, zda jejich nabízená cena může být považována za mimořádně nízkou nabídkovou cenu, či nikoliv, což však v praxi bude poměrně obtížné. Lze tak dle názoru autorů tohoto komentáře spíše předpokládat, že metodika způsobu určení mimořádně nízké nabídkové ceny se bude často odvozovat od nabídkových cen ostatních účastníků konkrétního zadávacího řízení. 

	Pokud i přes přesné stanovení hranice, co zadavatel hodlá považovat za mimořádně nízkou nabídkovou cenu, obdrží zadavatel nabídku, která této hranice nedosahuje, a je ji proto třeba posoudit jako cenu mimořádně nízkou, není zadavatel oprávněn tohoto účastníka ze zadávacího řízení vyloučit, nýbrž by si měl i přesto vyžádat od tohoto účastníka zadávacího řízení zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny (postup dle odst. 3 komentovaného ustanovení tím není dotčen, viz dále). 

	Pokud zadavatel této možnosti nevyužije a nestanoví tak v zadávací dokumentaci, co přesně považuje za mimořádně nízkou nabídkovou cenu, případně neurčí metodu výpočtu mimořádně nízké nabídkové ceny, je i přesto vždy povinen posoudit, zda nabídka účastníků zadávacího řízení mimořádně nízkou nabídkovou cenu neobsahuje. Dle názoru autorů tohoto komentáře by měl zadavatel v takovém případě dostatečně podrobně odůvodnit, z jakého důvodu považuje konkrétní nabídkovou cenu za mimořádně nízkou. 

K odst. 3 
 
	Zákon v komentovaném odstavci výslovně uvádí, že pokud zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí, ve smyslu komentovaného odst. 2, přesnou hranici ceny, od které bude zadavatel považovat nabídnutou cenu za mimořádně nízkou, příp. přímo stanoví způsob určení mimořádně nízké nabídkové ceny, může zadavatel i přes toto opatření posoudit nabídkovou cenu nebo náklady jako mimořádně nízkou nabídkovou cenu také v jiných případech než takto zadavatelem v zadávací dokumentaci vymezených. 

	Dle názoru autorů tohoto komentáře pak vyvstává otázka, v jakých konkrétních případech by byla poté nabídková cena zadavatelem posouzena jako mimořádně nízká, když by nespadala ani pod jedno kritérium stanovení mimořádně nízké nabídkové ceny uvedené zadavatelem v zadávací dokumentaci. Bylo by rovněž možné uvažovat o situaci, kdy by zadavatel například stanovil, že ve vztahu k předmětu veřejné zakázky bude posuzovat jako mimořádně nízkou nabídkovou cenu částku 1000 Kč a méně - byl by zadavatel teoreticky oprávněn dle komentovaného odstavce posoudit jako mimořádně nízkou nabídkovou cenu i částku 1050 Kč? 

	Dle názoru autorů tohoto komentáře, pokud zadavatel konkrétně vymezí způsob stanovení mimořádně nízké nabídkové ceny v zadávací dokumentaci, přičemž jím konkrétně posuzovaná nabídková cena není podřaditelná pod žádné z těchto kritérií (1050 Kč je více než 1000 Kč, proto by to nemělo být posouzeno jako mimořádně nízká nabídková cena), a i přesto by žádal o zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny, měl by s ohledem na zásadu přiměřenosti a transparentnosti ve své žádosti přesně vymezit a odůvodnit, z jakého důvodu považuje nabídnutou cenu za mimořádně nízkou. V rámci tohoto vymezení by měl zadavatel současně uvést, proč považuje nabídkovou cenu za mimořádně nízkou, a to především i s přihlédnutím ke skutečnosti, že nabídkovou cenu nebylo možné podřadit pod zadavatelem předem vymezené kritérium ve smyslu odst. 2 komentovaného ustanovení. Takový postup lze nicméně zadavateli doporučit nanejvýš ve zvlášť odůvodněných případech, neboť může v dodavatelích snadno vzbuzovat dojem netransparentnosti a porušení určitého legitimního očekávání, když nabídkovou cenu stanovili v souladu s pokyny zadavatele tak, aby nebyla považována za mimořádně nízkou, a přesto jsou zadavatelem vyzváni k objasnění mimořádně nízké nabídkové ceny. Autoři komentáře předpokládají, že konkrétní limity aplikace komentovaného ustanovení dovodí až aplikační a případně též rozhodovací praxe k zákonu. 

K odst. 4 
 
	Pokud zadavatel shledá, že nabídka účastníka zadávacího řízení obsahuje mimořádně nízkou nabídkovou cenu, ať již z důvodu, že zadavatel v zadávací dokumentaci předem vymezil, co bude považovat za mimořádně nízkou nabídkovou cenu, či to tak zadavatel posoudil bez předchozího vymezení, má zadavatel povinnost požádat takového účastníka o písemné zdůvodnění způsobu stanovení mimořádně nízké nabídkové ceny. 

	Zákon v komentovaném odstavci dále stanoví, že žádost o zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny je třeba považovat za žádost dle § 46, tedy za takovou žádost, kterou může zadavatel činit opakovaně a v žádosti případně stanovenou lhůtu může rovněž prodloužit nebo její zmeškání prominout. Na rozdíl od předchozí úpravy zákona o veřejných zakázkách č. 137/2006 Sb. již zákon o zadávání veřejných zakázek neupravuje možnost pozvání účastníka zadávacího řízení, který nabídl mimořádně nízkou nabídkovou cenu, na jednání hodnoticí komise. 

	Náležitosti této žádosti nejsou v zákoně vymezeny, zadavatel má však povinnost požadovat v této žádosti, aby účastník zadávacího řízení, jehož nabídka obsahuje mimořádně nízkou nabídkovou cenu, mimo samotné odůvodnění své mimořádně nízké nabídkové ceny dále potvrdil, že: 
 
a) při plnění veřejné zakázky zajistí dodržování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k předmětu veřejné zakázky, jakož i pracovněprávních předpisů a kolektivních smluv vztahujících se na zaměstnance, kteří se budou podílet na plnění veřejné zakázky a 
 
b) neobdržel neoprávněnou veřejnou podporu. 
 
	Zadavatel má povinnost požadovat vždy v žádosti o zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny podle komentovaného odstavce potvrzení obou výše uvedených skutečností. Pokud však účastník zadávacího řízení výše uvedené skutečnosti ve své žádosti nepotvrdí, měl by být (resp. zadavatel má povinnost) takový účastník ve smyslu komentovaného odst. 6 ze zadávacího řízení vyloučen. 

	Účastník zadávacího řízení tak v odpovědi na žádost zadavatele o zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny musí potvrdit, že v rámci plnění veřejné zakázky zajistí dodržování povinností vyplývajících: 
 
- z právních předpisů vztahujících se k předmětu veřejné zakázky; 
 
- z pracovněprávních předpisů a kolektivních smluv vztahujících se na zaměstnance, kteří se budou podílet na plnění veřejné zakázky; 
 
	a zároveň že účastník zadávacího řízení neobdržel neoprávněnou veřejnou podporu. 

	S ohledem na výše uvedené je zřejmé, že zákon považuje za neospravedlnitelný důvod stanovení mimořádně nízké nabídkové ceny takové situace, kdy by dodavatel (účastník zadávacího řízení) nedodržoval právní předpisy vztahující se k předmětu veřejné zakázky, případně by mimořádně nízká nabídková cena byla dodavatelem stanovena na úkor jeho zaměstnanců, kteří se mají na plnění veřejné zakázky podílet. 

K odst. 5 
 
	Účastník zadávacího řízení, jemuž byla ze strany zadavatele odeslána žádost o zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny, musí ve svém objasnění především potvrdit skutečnosti vymezené v odst. 4 komentovaného ustanovení, tedy účastník musí potvrdit, že: 
 
a) při plnění veřejné zakázky zajistí dodržování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k předmětu veřejné zakázky, jakož i pracovněprávních předpisů a kolektivních smluv vztahujících se na zaměstnance, kteří se budou podílet na plnění veřejné zakázky a 
 
b) neobdržel neoprávněnou veřejnou podporu. 
 
	Autoři tohoto komentáře zastávají názor, že samotné potvrzení v odůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny lze ze strany účastníka zadávacího řízení provést veskrze formálně. Mělo by tak postačovat, že účastník zadávacího řízení ve svém odůvodnění formálně deklaruje, že při plnění veřejné zakázky zajistí dodržování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k předmětu veřejné zakázky, jakož i pracovněprávních předpisů a kolektivních smluv vztahujících se na zaměstnance, kteří se budou podílet na plnění veřejné zakázky, a současně že neobdržel neoprávněnou veřejnou podporu. 

	Komentovaný odstavec dále demonstrativně uvádí důvody, kterými může dotazovaný účastník zadávacího řízení odůvodnit svou mimořádně nízkou nabídkovou cenu. 

	Účastník zadávacího řízení při odůvodnění své mimořádně nízké nabídkové ceny může vycházet zejména z toho, že jeho mimořádně nízká nabídková cena je objektivně zapříčiněna: 
 
a) ekonomickými aspekty výrobního procesu, poskytovaných služeb nebo konstrukčních metod, nebo 
 
b) použitím technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má účastník zadávacího řízení k dispozici pro plnění veřejné zakázky, anebo 
 
c) originalitou stavebních prací, dodávek či služeb. 
 
	Zákonodárce tak v komentovaném odstavci demonstrativně vymezuje ty skutečnosti, které jsou s to mimořádně nízkou nabídkovou cenu odůvodnit, přičemž účastník zadávacího řízení může svou mimořádně nízkou nabídkovou cenu odůvodnit i jinými skutečnostmi, které tak nespadají do žádné z kategorií v zákoně uvedených. Dle názoru autorů komentáře by mělo provedené zdůvodnění vycházet z objektivních příčin, které vedly účastníka zadávacího řízení ke stanovení mimořádně nízké nabídkové ceny. 

K odst. 6 
 
	Zadavatel následně posoudí objasnění mimořádně nízké nabídkové ceny, které mu zaslal dotazovaný účastník zadávacího řízení. Komentované ustanovení dále zavádí důvody, pro které má zadavatel povinnost účastníka ze zadávacího řízení vyloučit. Tyto důvody jsou vymezeny v písm. a) až c) komentovaného odstavce. 

K odst. 6 písm. a) 
 
	Z důvodu stanoveného v písm. a) má zadavatel povinnost vyloučit účastníka zadávacího řízení, pokud z jeho objasnění vyplývá, že jeho mimořádně nízká nabídková cena je zapříčiněna tím, že při plnění veřejné zakázky nebude zajištěno dodržování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k předmětu veřejné zakázky, případně bude zapříčiněna tím, že účastník zadávacího řízení porušuje nebo hodlá porušovat pracovněprávní předpisy a kolektivní smlouvy vztahující se na zaměstnance, kteří se mají na plnění veřejné zakázky podílet. 

	Dle názoru autorů tohoto komentáře musí výše uvedená skutečnost, tedy že dochází k porušování právních předpisů vztahujících se k předmětu plnění veřejné zakázky, případně pracovněprávních předpisů vztahujících se na zaměstnance, kteří se mají podílet na plnění veřejné zakázky, přímo vyplývat ze zaslaného odůvodnění. Zadavatel by tak dle názoru autorů tohoto komentáře neměl vylučovat účastníka zadávacího řízení pouze na základě své domněnky, že může docházet k porušování výše uvedených předpisů. Pokud zadavatel na základě obdrženého odůvodnění získá pochybnosti o možném porušování právních předpisů ve vztahu k veřejné zakázce, má ve smyslu komentovaného odst. 4 možnost opakovaně zažádat o zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny s tím, že si zadavatel taktéž může od účastníka zadávacího řízení vyžádat ve smyslu § 46 odst. 1, aby tento účastník doplnil další nebo chybějící údaje či doklady. 

K odst. 6 písm. b) 
 
	Pokud účastník zadávacího řízení dosáhl mimořádně nízké nabídkové ceny z důvodu poskytnutí veřejné podpory, je zadavatel povinen přezkoumat zákonnost poskytnutí takové podpory, a to tím, že opětovně vyzve tohoto účastníka k předložení údajů a dokumentů, ze kterých musí vyplývat, že veřejná podpora byla tomuto účastníkovi poskytnuta v souladu s předpisy Evropské unie. Účastník zadávacího řízení je tak povinen zadavateli prokázat, že veřejná podpora byla schválena před jejím poskytnutím Evropskou komisí, a byla tak konstatována její slučitelnost s pravidly jednotného vnitřního trhu v souladu s unijním právem. 

	Jestliže ani poté účastník zadávacího řízení objektivně neprokáže, že veřejná podpora byla poskytnuta zákonným postupem, je zadavatel povinen takového účastníka ze zadávacího řízení vyloučit. 

	Pokud zadavatel vyloučí účastníka ze zadávacího řízení z důvodu, že tento nabídl mimořádně nízkou cenu kvůli neslučitelné veřejné podpoře, je zadavatel povinen informaci o vyloučení daného účastníka zadávacího řízení sdělit rovněž Evropské komisi (z praktického pohledu je tato informace poskytována prostřednictvím MMR). Dle názoru autorů tohoto komentáře může být taková informace pro Evropskou komisi podkladem pro zahájení řízení o vrácení nezákonně poskytnuté veřejné podpory. K tomuto účelu může zadavatel využít Úřad pro ochranu hospodářské soutěže jakožto národní monitorovací jednotku veřejné podpory, jehož prostřednictvím lze oznámení buď učinit, případně získat od něj metodickou podporu. 

K odst. 6 písm. c) 
 
	Zadavatel má dále povinnost vyloučit účastníka zadávacího řízení za předpokladu, že tento účastník v objasnění jeho mimořádně nízké nabídkové ceny nepotvrdí skutečnosti uvedené v odst. 4 komentovaného ustanovení, tedy nepotvrdí, že: 
 
- při plnění veřejné zakázky zajistí dodržování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k předmětu veřejné zakázky, jakož i pracovněprávních předpisů a kolektivních smluv vztahujících se na zaměstnance, kteří se budou podílet na plnění veřejné zakázky, a 
 
- neobdržel neoprávněnou veřejnou podporu. 
 
	Blíže viz komentář k odst. 4. 

	Autoři tohoto komentáře dále doplňují, že zadavatel má povinnost účastníka zadávacího řízení vyloučit, pokud na základě posouzení jeho objasnění mimořádně nízké nabídkové ceny shledá, že existují důvody pro jeho vyloučení vymezené výše. Zadavatel je však oprávněn vyloučit účastníka zadávacího řízení, jehož nabídková cena je mimořádně nízká, i na základě § 48 odst. 4, dle kterého může zadavatel vyloučit účastníka zadávacího řízení, pokud jeho nabídka obsahuje mimořádně nízkou nabídkovou cenu, jež nebyla účastníkem zadávacího řízení zdůvodněna. Dle názoru autorů tohoto komentáře se tak bude jednat o případy, kdy účastník zadávacího řízení nezašle zadavateli své objasnění mimořádně nízké nabídkové ceny ve stanovené lhůtě, případně když z tohoto objasnění nebude seznatelné, že nabídková cena je mimořádně nízká z objektivních příčin vyskytujících se na straně tohoto účastníka zadávacího řízení. 

	Autoři tohoto komentáře dále upozorňují na to, že pokud zadavatel vylučuje účastníka zadávacího řízení, a to nikoliv z taxativně vymezených důvodů uvedených v komentovaném odstavci, ale z důvodu svého uvážení ve smyslu § 48 odst. 4, je nezbytné, aby zaslané oznámení o vyloučení tohoto účastníka zadávacího řízení obsahovalo řádné odůvodnění (jakkoliv je samozřejmě nutné, aby vyloučení podle § 113 odst. 6 bylo také zdůvodněno), které musí obsahovat především výčet důvodů, proč zadavatel neshledal účastníkovo odůvodnění jím nabídnuté mimořádně nízké ceny za opodstatněné či věrohodné. Zadavatel by tak s ohledem na zásadu transparentnosti měl v oznámení o vyloučení přesně vymezit veškeré své úvahy, které zadavatele vedly k vyloučení účastníka zadávacího řízení. 

Související ustanovení: 

 § 6 - zásady zadávání veřejných zakázek, § 28 odst. 1 - vymezení některých dalších pojmů, § 39 odst. 4 - průběh zadávacího řízení, § 46 - objasnění nebo doplnění údajů, dokladů, vzorků nebo modelů, § 48 odst. 4 - vyloučení účastníka zadávacího řízení 

Judikatura a rozhodovací praxe: 

Zdejší soud je toho názoru (a výklad povinností zadavatele, resp. hodnotící komise, a limitů žalovaného skutečně podal již v rozsudku ve věci sp. zn. 62 Ca 11/2009 ze dne 2.9.2010, jak na něj žalobce, žalovaný i osoba zúčastněná na řízení poukazují), že zkoumání, zda konkrétní nabídka neobsahuje mimořádně nízkou nabídkovou cenu, je vždy obligatorní součástí procesu posuzování nabídek. Tato povinnost stíhá každého zadavatele (resp. jeho hodnotící komisi), v každém zadávacím řízení a ve vztahu ke každé nabídce každého dodavatele, který nabídku podal. Hodnotící komise má ve vztahu k případné mimořádně nízké nabídkové ceně dvě povinnosti: povinnost posoudit, zda konkrétní nabídka konkrétního uchazeče neobsahuje mimořádně nízkou nabídkovou cenu, a v případě zjištění mimořádně nízké nabídkové ceny povinnost vyžádat si od uchazeče písemné zdůvodnění těch částí jeho nabídky, které jsou pro výši nabídkové ceny podstatné. 
(rozhodnutí Krajského soudu ze dne 21.11.2013, sp. zn. 62 Af 88/2012) 
Žádost o písemné zdůvodnění proto musí být podle § 77 odst. 1 zákona natolik přesná a konkrétní, aby navrhovatel mohl v dané věci podat relevantní zdůvodnění nabídkové ceny. Měla by obsahovat nejenom ty části nabídkových cen, které má objasnit, ale i z jakých důvodů je nabídková cena považována za mimořádně nízkou, jaké má doložit kalkulace či jaké podklady požaduje doložit apod. Takový požadavek je žádoucí s ohledem na zásadu transparentnosti, neboť vyčerpávající zdůvodnění může být podáno pouze tehdy, jsou-li navrhovateli známy konkrétní námitky proti jeho nabídkové ceně. 
(rozhodnutí ÚOHS ze dne 18.5.2012, č. j. ÚOHS-S141/2012/VZ-8009/2012/530/KSt) 
Pokud jde o vztah posuzované nabídkové ceny k předpokládané hodnotě veřejné zakázky, případně nabídkovým cenám jiných uchazečů, jedná se nepochybně o podstatné indicie, nicméně při posuzování nabídkové ceny jako mimořádně nízké mohou být použity toliko podpůrně. Jinak řečeno, nelze nabídkovou cenu označit za mimořádně nízkou toliko z toho důvodu, že se odchyluje od předpokládané hodnoty veřejné zakázky nebo nabídkových cen ostatních uchazečů. Vždy je třeba posuzovat nabídkové ceny ve vztahu k předmětu veřejné zakázky. 
(rozsudek Krajského soudu v Brně ze dne 3.10.2013, sp. zn. 62 Af 10/2011) 
Dle názoru Úřadu z příslušných ustanovení zákona o zaměstnanosti, Smlouvy o založení Evropského společenství a nařízení komise (viz body 33, 34, 38-40 tohoto rozhodnutí) vyplývá, že příspěvek na podporu zaměstnávání osob se zdravotním postižením na chráněném pracovním místě poskytovaný podle § 78 zákona o zaměstnanosti je poskytován v souladu s právními akty Evropské unie, neboť na něj dopadá obecné nařízení komise o blokových výjimkách, a zaměstnavateli na něj proto při splnění zákonných podmínek vzniká nárok. Z příslušných ustanovení zákona o zaměstnanosti (viz body 35-37 tohoto rozhodnutí) pak dále vyplývá, že zaměstnavatel může na základě dohody s Úřadem práce rovněž získat další příspěvky. Lze v tomto ohledu uzavřít, že zákon zaměstnavateli objektivně umožňuje získání příspěvků (veřejné podpory) na mzdové náklady na zaměstnance, které jsou v souladu s právními akty Evropské unie. Objektivní příčiny, jež může vzít hodnotící komise v úvahu jako zdůvodnění mimořádně nízké nabídkové ceny, upravuje ustanovení § 77 odst. 2 zákona, přičemž výčet objektivních příčin uvedený v citovaném ustanovení zákona je pouze demonstrativní. Vzhledem k výše uvedenému tak lze konstatovat, že pokud má vybraný uchazeč možnost uvedené příspěvky (veřejnou podporu) získat a je reálně schopen zadavateli nižší nabídkovou cenu nabídnout a zdůvodnit, jedná se o objektivní příčinu zdůvodňující mimořádně nízkou nabídkovou cenu předvídanou v ustanovení § 77 odst. 2 písm. e) zákona, tj. potenciální možnost uchazeče získat veřejnou podporu. Pokud by naopak měla být taková nabídka z důvodu mimořádně nízké nabídkové ceny vyřazena, jak se domnívá navrhovatel, mohlo by tím fakticky dojít k neodůvodněné diskriminaci těch uchazečů, kteří zaměstnávají osoby se zdravotním postižením, a v této souvislosti je jim poskytována podpora, neboť by jejich nabídky byly vyřazovány jako mimořádně nízké, ačkoliv by takoví dodavatelé mohli být reálně schopni veřejnou zakázku za nižší nabídkovou cenu realizovat. 
(rozhodnutí ÚOHS ze dne 24.6.2013, č. j. ÚOHS-S12/2013/VZ-11730/2013/521/VČe) 
 
Literatura:

GRULICH, T. Ještě k vybraným aspektům problematiky mimořádně nízkých nabídkových cen u veřejných zakázek. Právní rozhledy. 2015, č. 4, s. 140. 

HOCKOVÁ, V. Úskalí mimořádně nízké nabídkové ceny [online]. Právní rádce. 15.5.2015. Dostupné z: http://pravniradce.ihned.cz/c1-64013050-uskali-mimoradne-nizke-nabidkove-ceny [cit. 2016-06-02]. 
 
KOLMAN, P. Vybrané aspekty problematiky mimořádně nízkých nabídkových cen u veřejných zakázek. Právní rozhledy. 2014, č. 21, s. 753. 

TLUSTOŠOVÁ, K., SKALLE, B. Mimořádně nízká nabídková cena v návrhu NZVZ. Veřejné zakázky v praxi. 2016, č. 6, s. 59.