____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 25.2.2018 do částky 17/2018 Sb. a 10/2018 Sb.m.s.
Stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky podle nového zákona - LIT233229CZ - poslední stav textu 

Stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky podle nového zákona 

	Mgr. et Mgr. Hana Maláčová 
	CHSH Kališ & Partners s.r.o., advokátní kancelář 
	Stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky je jednou z klíčových povinností zadavatele. Na základě výše předpokládané hodnoty zadavatel totiž určí režim veřejné zakázky, tj., zda zadávací řízení proběhne v podlimitním nebo nadlimitním režimu či proběhne výběrové řízení postupem pro veřejné zakázky malého rozsahu. Zákon č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek („ZZVZ“), přinesl rozsahem podrobnější úpravu pravidel pro stanovení předpokládané hodnoty včetně některých novinek, byť k zásadním věcným posunům při stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky nedochází. Zákonná úprava se nachází v § 16 a násl. ZZVZ. 
 
	Definice předpokládané hodnoty v ZZVZ nedoznala oproti právní úpravě v zákoně č. 137/2016 Sb. podstatnějších změn. Podle § 16 odst. 1 ZZVZ je předpokládanou hodnotou veřejné zakázky zadavatelem předpokládaná výše úplaty za plnění veřejné zakázky vyjádřená v penězích. Jak ZZVZ dále ve svých ustanoveních upřesňuje, předpokládaná hodnota tak zahrnuje hodnotu všech plnění, která mohou vyplývat ze smlouvy na veřejnou zakázku. Demonstrativně pak ZZVZ uvádí, že sem patří předpokládaná hodnota změn závazků ze smlouvy, jejichž možnost byla vyhrazena v zadávací dokumentaci (např. opční plnění) nebo předpokládaná výše cen, odměn nebo jiných plateb, které zadavatel poskytne dodavatelům v souvislosti s jejich účastí v zadávacím řízení (na rozdíl od ZVZ tato možnost není vázána pouze na soutěž o návrh). 

	Novinkou je určení okamžiku, ke kterému se předpokládaná hodnota stanovuje. Kromě stanovení k okamžiku zahájení zadávacího řízení (tak aby byla k tomuto datu aktuální) se v některých případech stanovuje také k okamžiku zadávání veřejné zakázky. Důvodová zpráva k tomu uvádí, že se jedná o případy, kdy zadavatel zadávací řízení neprovádí, tj. pokud jde o některou z výjimek z působnosti ZZVZ a vysvětluje, že „to může být praktické, pokud zadavatel aplikuje výjimku pro zadání podlimitní veřejné zakázky nebo zadává veřejnou zakázku malého rozsahu a nabídka vybraného dodavatele přesahuje stanovené limity – v tom případě zadavatel nesmí smlouvu uzavřít, neboť při stanovení předpokládané hodnoty je zřejmé, že limit bude překročen“. 

	 ZZVZ do § 16 odst. 6 začleňuje nový dílčí způsob stanovení předpokládané hodnoty, a to i prostřednictvím tzv. předběžných tržních konzultací. Ty jsou jako samostatný institut pro přípravu zadávacích podmínek a informování dodavatelů o záměrech a požadavcích dodavatele upraveny v § 33 ZZVZ. 

	 ZZVZ také zavádí zvláštní úpravu pro stanovení předpokládané hodnoty u tzv. provozních jednotek. Za ty lze považovat relativně samostatné části nebo organizační jednotky zadavatele. Typickým příkladem jsou například fakulty v rámci vysoké školy. Obecné pravidlo v § 17 uvádí, že zadavatel stanoví předpokládanou hodnotu veřejné zakázky za všechny své provozní jednotky. Druhý odstavec citovaného ustanovení nicméně začleňuje výjimku stanovující, že jde-li však o provozní jednotku s funkční samostatností při zadávání veřejných zakázek nebo některých jejich kategorií, může se předpokládaná hodnota veřejné zakázky stanovit na úrovni této jednotky. Funkční samostatnost lze vykládat v souladu s příslušnou evropskou směrnicí č. 2014/24/EU, která v bodě 20 preambule uvádí, že tento předpoklad lze považovat za splněný v případě, že samostatná provozní jednotka nezávisle vede zadávací řízení a činí rozhodnutí o nákupu, disponuje pro dotčené veřejné zakázky samostatnou rozpočtovou položkou, nezávisle uzavře danou smlouvu a financuje ji z rozpočtu, kterým disponuje. Tato možnost v podobě ulehčení stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky tak najde uplatnění opět např. u fakult, u kterých bylo doposud administrativně a organizačně náročné stanovit předpokládanou hodnotu za celou vysokou školu a v případě stanovení pouze za fakultu se tyto provozní jednotky vystavovaly riziku neoprávněného dělení veřejných zakázek. 

	Ustanovení § 18 ZZVZ pak upravuje předpokládanou hodnotu veřejných zakázek rozdělených na části, realizovaných ať už v rámci jednoho či více samostatných zadávacích řízení. V návaznosti na ustálenou rozhodovací praxi Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže týkající se vymezení jedné veřejné zakázky ZZVZ nově jasně stanovuje, že součet předpokládaných hodnot částí veřejné zakázky musí zahrnovat předpokládanou hodnotu všech plnění, která tvoří jeden funkční celek a jsou zadávána v časové souvislosti. Výjimku v této oblasti představuje ustanovení § 18 odst. 3, na základě kterého jednotlivá část veřejné zakázky může být zadána postupy odpovídajícími předpokládané hodnotě této části (tj. nikoliv součtu všech částí), pokud: 

i. hodnota všech takto zadávaných částí veřejné zakázky nepřesáhne 20 % souhrnné předpokládané hodnoty a 
 
ii. předpokládaná hodnota jednotlivé části veřejné zakázky je nižší než částka stanovená příslušným nařízením vlády (č. 172/2016 Sb.), tj. aktuálně pro dodávky a služby 2 184 000 Kč a v případě stavebních prací 27 305 000 Kč. 
	 ZZVZ obsahuje i zvláštní pravidlo pro stanovení předpokládané hodnoty veřejných zakázek pravidelné povahy, jejichž předmětem jsou služby či dodávky (tj. nikoliv stavební práce). Jedná se o takové služby či dodávky, které zadavatel pravidelně v určitých intervalech opakovaně pořizuje (např. dodávka kancelářských potřeb) či tyto trvají (např. zajištění nepřetržité ostrahy objektu). U těchto typů plnění zadavatel stanoví předpokládanou hodnotu jako skutečnou cenu uhrazenou zadavatelem za dodávky nebo služby stejného druhu během předcházejících 12 měsíců nebo předchozího účetního období, které je delší než 12 měsíců, upravenou o změny v množství nebo cenách, které lze očekávat během následujících 12 měsíců. Pokud zadavatel nemá tyto údaje k dispozici, pak platí podpůrné pravidlo, že se stanoví na základě kvalifikovaného odhadu pro následujících 12 měsíců nebo účetní období, které je delší než 12 měsíců. Pokud má být smlouva uzavřena na dobu delší než 12 měsíců, upraví se takto předpokládaná hodnota podle § 20 a 21 ZZVZ (zvláštní pravidla pro předpokládanou hodnotu veřejných zakázek na dodávky a služby). ZZVZ pak převzal výjimku ze ZVZ, když uvádí, že výše uvedená pravidla se neuplatní pro veřejné zakázky s takovým předmětem, jehož jednotková cena je v průběhu účetního období proměnlivá a zadavatel tyto pořizuje opakovaně podle svých aktuálních potřeb (důvodová zpráva výslovně zmiňuje nakupování potravin, pohonných hmot nebo letenek, pokud nejsou nakupovány na základě dlouhodobě uzavřených smluv, ale opakovaně dle aktuálních potřeb zadavatele). 

	Ve svých závěrečných ustanoveních ZZVZ začleňuje pravidla pro stanovení předpokládané hodnoty na dodávky, služby a stavební práce a v dalších zvláštních případech (u rámcových dohod nebo dynamického nákupního systému). Tato pravidla jsou víceméně stejná jako v případě ZVZ. 

	Závěrem lze tedy shrnout, že ZZVZ v převážné části obsahuje věcně stejná pravidla pro stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky. Upřesnění či doplnění jsou začleněna v návaznosti na příslušnou rozhodovací praxi či na zavedení nových institutů.